Proteiner

Protein
-           Proteiner er store molekyler som er en stor del af alle levende organismer. Protein deltager i alle cellulære processer og er samtidig et energigivende næringsstof i vores dagligdag. Proteinerne som du indtager via kost, bliver især brugt til at opbygge og reparere kroppens celler (cellulære processer).



Protein i kosten
-           De fødevarer, der indeholder flest proteiner er nødder, mandler, frø, bælgfrugter dvs. bønner og ærter. Samt animalske fødevarer, altså kød, fjerkræ, fisk, æg og mejeriprodukter m.m.



Protein i kroppen
 Proteiner bliver betegnet som kroppens byggesten, idet dine muskler, knogler, negle og din hud - og alt det andet din krop består af - i stor udstrækning er opbygget af proteiner. Det er med til at transportere O2 og fedtstoffer til blodet, samt O2 til musklerne.



Proteiners opbygning
-           Proteiner er opbygget af lange kæder af aminosyrer, der kaldes polypeptider.

 Der er 20 forskellige aminosyrer, yderligere er der to, de bliver ikke brugt særlig ofte. 11 af dem kan kroppen selv danne og 9 af dem skal vi have via vores kost. Et polypeptid består af mindst 10 peptidbindinger eller sagt på anden vis, skal det indeholde mindst 100 aminosyrer, før det betegnes som et protein. Aminosyre struktur består af: En aminogruppe samt en syregruppe, der er bundet til et carbon (C) atom samt et hydrogen (H) atom på den ene tomme binding, på det forbindende carbon atom og til sidst en sidekæde. De er bundet til det samme carbon-atom. Sidekæden er specifik for hver enkel aminosyre. En aminogruppe er en forbindelse mellem 2 hydrogen atomer (2H)) og 1 Nitrogen (1N).









<p class="MsoCaption">

<p class="MsoCaption">

<p class="MsoCaption">

<p class="MsoCaption"> Peptid bindingen er altid mellem en aminosyres syregruppe (rød farve på figur 2) og en anden aminosyres aminogruppe (blå farve på figur 2). Når disse to bliver sammensat, udskilles der vand, hvor der så dannes en peptid binding, som vist på figur 3.

<p class="MsoCaption"> [[File:V.png|thumb|Figur 2:

http://www.google.dk/search?hl=da&gs_rn=3&gs_ri=psy-ab&cp=6&gs_id=p&xhr=t&q=aminogruppe&bav=on.2,or.r_gc.r_pw.r_qf.&bvm=bv.42452523,d.Yms&biw=1517&bih=714&um=1&ie=UTF-8&tbm=isch&source=og&sa=N&tab=wi&ei=dMAcUdHiLojgtQaAgoGoBw#um=1&hl=da&tbo=d&tbm=isch&sa=1&q=aminogrupper&oq=aminogru&gs_l=img.3.1.0j0i24l8.2264269.2271581.0.2273887.23.13.8.0.0.0.283.1431.8j2j3.13.0...0.0...1c.1.3.img.P29wTDVo61Y&bav=on.2,or.r_gc.r_pw.r_qf.&bvm=bv.42452523,d.Yms&fp=56756ab20c3718eb&biw=1517&bih=666&imgrc=nBhngl-DVrrzoM%3A%3BQ2Kkfbkfng_BDM%3Bhttp%253A%252F%252Fwww.biotechacademy.dk%252Fupload%252Finstitutter%252Fbio%252Fba%252Fsvampe%252F5%252520aminosyrens%252520opbygning.png%3Bhttp%253A%252F%252Fwww.biotechacademy.dk%252Fundervisningsprojekter%252FSvampe%252FTeori%252FGiv%252520osten%252520duft%252520og%252520smag.aspx%3B358%3B270]]

<p class="MsoNormal">

<p class="MsoNormal">

<p class="MsoNormal">

<p class="MsoCaption">