Meiosen

Meiose - videospeak

Meiosen- kønscelledelingen er den celledeling som skal bruges til at skabe nyt liv. Det sker bl.a. i sædceller. En af de store forskelle fra mitosen er, at antallet af nye celler er fire. I mitosen kommer der to nye, identiske celler, mens der i meiosen kommer fire nye celler, som ikke er ens



 Meiosen deler sig på følgende måde:

Meiosen har to dele en første del og en anden del, det er så det jeg skal til at fortælle om   nu.

 Første del: 

Profase (Interfase)

 Meiosen starter som mitosen at alle kromosomerne og organeller bliver kopieret.

Tidlig forfase Så begynder kromatinet at blive spiraliseret dvs. den vikler sig op og bliver tykkere. Kromatiderne hænger sammen i centromerområderne (midten af krydset).

Metafase (Mellem forfase) I mellem forfasen spiraliseres kromatinet sig yderligere, og her at den første forskel fra mitose finder sted. De homologe kromosomer lægger opad hinanden så de fire kromatider ligger tæt opad hinanden. Her laver de så en overkrydsning. Denne overkrydsning sker, fordi de fire kromatider som før lå opad hinanden, ikke gør det længere. De krydser kun hinanden nogle steder på deres længde.

Anafase (Midtfase) I denne fase lægger kromosomerne ud i ækvatorplanet på en sådan måde, at de to homologe kromosomer ligger på hver side af midterplanet med hver deres centromer. Det er i denne fase at tentrådene dannes. I denne fase sker der også en ændring i forhold til mitosen. I mitosen fordobles kromatinet i centromerne, men det sker ikke i meiosen. Her bevæger de to homologe kromosomers centromere sig ud til hver sin pol, så kromosomtallet halveres. Men kromosomet har stadig to kromatider.

Telofasen (Slutfasen) Her begynder kromosomerne at blive snoet ud, og kernelegemet og hinde som ikke er tegnet på billedet bliver gendannet.



 Anden del: 

Profase (Forfase) Denne anden forfase minder om mitosens forfase i modsætning til meiosens egen første forfase. Kernehinden(som ikke var tegnet på) bliver opløst. Kromatinet spiraliseres igen, og pol-legemerne går til hver sin pol i cellen.

Metafase 2 (Midtfase) Kromosomerne lægger sig i ækvatorplanet, og tentrådene gendannes.

Anafase (midtfase) Delefasen begynder med at centromerområderne deler sig i små stykker. Herefter går kromosomerne ud til hver sin pol af cellen.

Telofase 2 (Slutfase) Her gendannes vores kernehinde igen, kromatinet begynder at blive snoet ud, og cellen er nu delt i fire nye celler, som ikke har ens DNA.''' '''

'''

'''

Mitosens og meiosens funktion
Mitose og meiose har hver deres funktion.



Mitose bruges til vækst og dannelse af nyt væv, men nogle mikroorganismer og planter   bruger mitosen til formering. Delingen foregår ved at cellen deles efter en kopiering af DNA’et og dattercellerne er nøjagtige kopier af modercellen, og de vil ofte få samme den funktion i kroppen som modercellen har.

Meiose bruges til formering: Modercellens homologe dna blandes og derefter fjernes de homologe kromosmer fra hinanden så de splittes. Når den dannede celle smelter sammen med modtagerorganismens(sædcelle) dannede celle lægger de nye blandede homologe kromosomer sig opad hinanden og en ny celle bliver så skabt. <span style="line-height: 115%; font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 11pt; mso-fareast-language: EN-US; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: "Times New Roman"; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-ansi-language: DA; mso-bidi-language: AR-SA;">Den nye celle zygoten vil vokse sig til et helt voksent individ. Meiosens blanding af DNA sikrer os mennesker variation af vores art.